A lakosság egészségi és szájüregi állapotát befolyásoló főbb tényezők elemzése - Le Thien Dóra (2015)
Szakdolgozatom témaválasztásakor a fő szempont az volt, hogy egy olyan témát válasszak, amiben ötvözni tudom a korábbi egyetemi tanulmányaim és a munkám során szerzett tapasztalataimat a posztgraduális képzésen tanultakkal. Emellett pedig mindig is érdekelt az egészségmegőrzés témaköre, aminek az alapja, hogy pontosan ismerjük, hogy mely tényezők lehetnek befolyással az egészségi állapotunkra. Emiatt esett választásom az egészségi állapotot befolyásoló tényezők elemzésére. Szinte már köztudott, hogy mennyire rossz hazánk lakosságának egészségi állapota és fogazati státusza, mely utóbbi ténnyel - munkámból kifolyólag - naponta szembesülök. Úgy gondolom, hogy ezzel a problémakörrel foglalkozni kell, és dolgozatomban arra pró-bálok választ keresni az egészségi állapotot befolyásoló tényezők elemzésén keresztül, hogy mit tehetünk az egészségünkért mi, mint társadalom és mit lehet tenni érte egyéni szinten. A dolgozatban alapos hazai és nemzetközi irodalomkutatáson alapuló tényfeltárásban, először néhány epidemiológiai adat segítségével mutatom be a magyar lakosság egészségi helyzetét, kihangsúlyozva ezen belül a szájüregi egészségi állapotot. Majd dolgozatom fő témájaként részletesen kifejtem az egészségi állapotot befolyásoló tényezők jelentőségét, részletes statisztikai adatfeldolgozások prezentációja mellett. A fellelhető irodalmak feldolgozásán túl saját vizsgálatot is végeztem a témakörben. Az általam összeállított rövid kérdőívet végzős, illetve a végzés éve előtt álló középiskolás diákok töltötték ki. A vizsgálat során a fiatalok egészségtudatosságát, egészségi állapotát, egészséggel kapcsolatos szokásait, valamint azt szerettem volna felmérni, hogy környezetükben mennyire hívják fel a figyelmet ezek jelentőségére. Mind a statisztikai adatgyűjtés, mind a saját vizsgálat során a magyar lakosságra nézve szomorú eredményeket kaptam: nemzetközi szinten igen rossz a magyarok egészségi állapota, mortalitás, morbiditás és életmód terén egyaránt – és igaz ez a fiatalokra egyaránt. Az elemzésekből az is kiderült, hogy megfelelő prevencióval javítani lehetne a kialakult helyzeten, melyet már gyermekkorban kellene elkezdeni a testi és lelki egészségneveléssel, fiatalkorban fenntartani a megfelelő iskolai motivációval, felnőttkorban pedig a betegségek megelőzésére, illetve korai diagnosztizálására, azaz a szűrővizsgálatokra kellene fektetni a hangsúlyt. A szakdolgozat elején felvetett probléma talán legegyszerűbb megoldása tehát az egészséges életmódra nevelés és az egészségtudat fejlesztése lehetne, melyhez jómagam a felmérés eredményeinek a diákokhoz történő eljuttatásával és a saját betegeim motiválásával járulok hozzá.