Munkaerő-piaci igények és a magyar oktatási rendszer kapcsolata - Horváth Zsolt (2015)
Magyarországon az elmúlt években erőteljesen megváltozott a munkaerőpiac struktúrája, a kínálat és a kereslet nagyon eltérő metszéspontokban képes találkozni egymással az ágaza-tokban. Az elmúlt évek változásai és eddigi szakmai életpályámon tapasztaltak arra sarkall-tak, hogy ebben a témában írjam diplomamunkám. Dolgozatom alapfeltevései, hipotézisei az eddigi munkaerő-piaci tapasztalataim alap-ján íródtak. Fontosnak találom azokat a problémákat, melyekre a dolgozat felhívja a fi-gyelmet. A dolgozat felépítését tekintve a tényadatok feltárása utáni elemzésekre épül, me-lyek segítségével egyértelműen kijelölhetővé váltak azok a területek, melyekkel jelenleg probléma van. Magyarország munkaerőpiacát tekintve speciális helyzetben van – ennek több oka is van- a legnagyobb hangsúllyal én a földrajzi elhelyezkedést említettem a dolgozatban. A nálunk működő gazdasági társaságok viszonylagos Nyugat-Európai közelség mellett, vi-szonylagosan Kelet-Európai bérért tudnak foglalkoztatni nagyon jól képzett szakembere-ket. Azonban az Európai Unión belüli munkaerő szabad áramlásával Magyarországon - fő-leg a nyugati területeken - elkezdődött egy munkaerő-kiáramlási folyamat, mely során bi-zonyos munkavállalói réteg egész egyszerűen az ország elhagyása mellett döntött a maga-sabb munkabér miatt. Nem szabad elfelejteni azt sem, hogy a munkaerő-kiáramlás mellett egyéb tényezők is hatással vannak a munkaerő-piaci kínálat átrendeződésére: az aktív korú népesség fogyásnak indult és Magyarország korösszetétele alapján ez a folyamat jó ideig nem is fordul meg. A dolgozatban próbáltam olyan tanulmányokat feldolgozni, melyek foglalkoztak ko-rábban a témával, és megoldási javaslatként különböző politikai, kormányzati lépéseket sürgettek. A gazdasági válságból való kilábalás első lépéseiként a magyar kormány törek-vései jónak bizonyultak, rövidtávon a GDP növekedésnek állt, ill. a termelő cégek elkezd-ték rohamtempóban felvenni az embereket, remélhetőleg valamilyen szinten csökkenni fog az emigránsok száma is a következő időszakban, azonban folyamat közel sem ilyen egysze-rű. Ezen folyamatok oda vezettek jelenleg, hogy Magyarország fejlettebb területein munkaerőhiány van, ennek első előszeleiként megjelentek olyan munkakörök melyek azon-nali betöltése gyakorlatilag lehetetlenné vált a vállalatok számára, ezeket a szakma hiány-szakmáknak nevezi meg. Így felvetődik a kérdés, hogy mit kell tenni ahhoz, hogy változ-tassunk ezen a helyzeten, a vállalatok a munkabéreket nem lennének képesek olyan ütem-ben emelni Magyarországon, hogy az rövidtávon versenyképes lehessen a nyugati bérekkel. Így véleményem szerint a járható út az a magyar oktatási rendszer munkaerő-piaci igényei-hez való igazítása lehetne, a tökéletes kereslet-kínálat egyensúly elérése.