A belső kontrollfolyamatok bevezetésének, szerepének és felépítésének bemutatása a szabályos és átlátható közpénzgazdálkodás tükrében - Baki Balázs István (2015)
A belső kontroll mai értelemben használt megjelenése az ipari forradalom által előidézett tömegtermeléssel, valamint a javuló életszínvonalból adódó megnövekedett kereslettel magyarázható. A belső kontrollok módszereinek érdemi fejlesztésére az Egyesült Államokban került sor, ahol a részvényesi, piac- és profitorientált vállalati berendezkedés által fokozott igény keletkezett a fejlett kockázatkezelésre, vállalatirányításra, menedzsment technikákra, információáramlásra. Európa poszt-szocialista országaiban a demokratizmus és a privatizáció elterjedésé- vel, az állami intézményekkel és szolgáltatásokkal szemben – részben társadalmi, részben EU-s – elvárás az elszámoltathatóság, átláthatóság valamint hogy a versenyszférához hasonló gazdaságossággal, hatékonysággal, eredményességgel és színvonalon működjenek. Az Európai Bizottság az EU-hoz való csatlakozás feltételeként többek között a belső kontrollok alkalmazását is kötelezővé teszi a csatlakozó országok államháztartásai számára. Magyarországon az államháztartási belső kontrollok a költségvetési szervek belső kontrolljai által valósulnak meg, melyek külső ellenőrző szerve az Állami Számvevőszék. Az amerikai COSO modell és az INTOSAI ajánlásaival, valamint a vonatkozó jogszabályok alapján biztosítani lehet egy költségvetési szervezet szabályszerű, etikus és céljainak megfelelő működtetését. A belső kontroll útmutatást ad a kontrollkörnyezet, a belső szabályzatok, a szervezeti egységek, a folyamatok létrehozásához, a kockázatok felmérésé- hez, a kontrollok beépítéséhez, a felelősségi és hatáskörök megállapításához. Ezek alapja a megfelelő információs és kommunikációs, valamint monitoring rendszer, mely utóbbi a belső ellenőrzéssel együtt biztosítatja a szervezeti működés és a belső kontrollok hatékonyságának folyamatos és utólagos felülvizsgálatát. Véleményem szerint a belső kontrollok bevezetése, habár nagy előrelépésnek számít, és alkalmas a jogszabályoknak való megfelelés, az átláthatóság megteremtésére, a korrupció csökkentésére, a kialakítását és működtetését leíró pontos módszertan hiányában a költségvetési szervezetek kiaknázatlan hatékonyság-fejlesztési lehetőségektől maradhatnak el. Továbbá egyelőre hiányoznak a belső kontroll alkalmazásának számszerűsített előnyei.